KURZUS: Mikroökonómia

MODUL: II. modul: Fogyasztáselmélet

6. lecke: A piaci kereslet és a fogyasztói többlet

| Tanulási útmutató
A 6. leckéhez tartozó tananyag 5.4. A piaci kereslet című alfejezete (88-90. o.). (Figyelem: az 5.3. alfejezet, 84-88. o. a tananyagból elhagyásra került, ezért annak elolvasásával ne töltse az idejét!!!) Először olvassa el a tankönyv kijelölt részét, majd végezze el a tevékenységeket, végül oldja meg az önellenőrző feladatokat! A tevékenységek elvégzéséhez a feladatgyűjteményre (továbbiakban: Fgy.) és a jegyzetfüzetére is szüksége lesz, ezeket is készítse elő! Előfordulhat, hogy a tevékenységek között utalásokat talál a Fgy. olyan példáira, amelyek más pontjait a tananyag előző leckéi során már megoldotta, s az ott kapott eredményekre most ismét szüksége van. Amennyiben nem akarja a teljes példa megoldását elölről kezdeni (vagy újra gyakorolni a korábbi anyagrészekhez kapcsolódó részfeladatokat), akkor lapozzon vissza munkafüzetében!
Tevékenységek
A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
Definícióik, ábráik alapján jegyezze meg a leckéhez kapcsolódó következő alapfogalmak jellemzőit: piaci kereslet, rezervációs ár, fogyasztói többlet! A Tk. 89. oldalán található mintapélda és a hozzá tartozó ábra segítségével tekintse át piaci keresleti görbe egyéni keresleti függvények horizontális összegzésével való levezetésének elvét, majd gondolja végig, miként egyszerűsödik ez az eljárás, ha a termék piacán megjelenő fogyasztók egyéni keresleti görbéi azonosak! Ezek után oldja meg a Fgy. 22. oldalán található 13. feladat d) pontját! A Tk. 90. oldalának elolvasása után oldja meg a Fgy. 27. oldalán található 27. feladat b) pontját és a 28. oldalon található 32. feladatot! Az utóbbi feladatnál fel kell használni a 2. lecke során megszerzett ismereteit is! A feladat megoldását - mint ahogy más feladatokét is - a Fgy. végén találja! A 32. feladat kapcsán figyelje meg, milyen fontos szerepet játszik a fogyasztói többlet alakulása egy-egy gazdaságpolitikai beavatkozás jóléti hatásainak megítélésében!
Követelmények
A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
jellemzőket rendelni a leckéhez kapcsolódó következő alapfogalmakhoz és/vagy jellemzőik, illetve ábra alapján felismerni azokat: piaci kereslet, rezervációs ár, fogyasztói többlet; pontjaikkal vagy formulájukkal megadott egyéni keresleti görbékből meghatározni a piaci keresleti függvény pontjait vagy képletét (mintapélda: Tk. 89. o. és Fgy. 22. o. 13. feladat d) pont); adott lineáris keresleti függvény és különböző piaci árak esetén meghatározni a fogyasztói többlet, valamint annak változásának nagyságát, s eldönteni, hogy egy gazdaságpolitikai beavatkozás javítja-e a termék fogyasztóinak jólétét, ha annak kapcsolódó terheit a fogyasztók fizetik meg adó formájában (mintapélda: Fgy. 28. o. 32. feladat).

| Önellenőrző feladatok
1. Egy termék piacán csupán két fogyasztó van jelen az 1. fogyasztó egyéni keresleti függvénye P=100− q 1 , a másiké pedig P=120− q 2 , ahol P a piaci árat, q1 és q2 pedig rendre az első és második fogyasztó által keresett mennyiséget jelöli. (Természetesen a keresleti függvény értelmezési tartománya csak nem negatív árakra és mennyiségekre terjed ki.)
Az alábbi ábra a két fogyasztó együttes keresleti függvényét, azaz a piaci keresleti függvényt mutatja.
A piaci keresleti függvény ábrája segítségével töltse ki az alábbi mezőket! az első fogyasztó rezervációs ára a második fogyasztó rezervációs ára a piaci keresleti függvény függőleges tengelymetszete, Pmax = a piaci keresleti függvény vízszintes tengelymetszete, Qmax = az ár nagysága a piaci keresleti függvény töréspontjában, PT = a mennyiség nagysága a piaci keresleti függvény töréspontjában, QT = a piaci ár nagysága 40-es kereslet esetén, Pa = a piaci kereslet nagysága 10-es piaci ár esetén, Qb =
Melyik a piaci keresleti függvény képlete?
| P=120−Q
| P=110−0,5 Q
| P={ 120−Q, ha Q<20 110−0,5 Q, ha Q≥20
| P={ 120−Q, ha Q≥20 110−0,5 Q, ha Q<20
2. Egy termék piaca a P=20000−0,2 Q keresleti és a P=10000+0,05 Q kínálati függvénnyel jellemezhető. A melléklet ábra ezeket a függvényeket mutatja. Határozza meg a függvények tengelymetszeteit, az egyensúlyi árat és az egyensúlyi mennyiséget!
A kormányzat a fogyasztók érdekében a vizsgált termék árát 10.000 Ft-ban maximálja. A termelőket árkiegészítéssel (ártámogatással) ösztönzi arra, hogy elégítsék ki a 10.000 Ft-os áron jelentkező keresletet. Határozza meg, hogy mekkora a kereslet nagysága 10.000 Ft-os ár esetén, mennyivel növekszik a fogyasztói többlet, s mekkora termékenkénti ártámogatásra van szükség! Milyen összegű adóbevétel finanszírozná a termelők támogatását? Növekszik-e a fogyasztók jóléte az intézkedés következtében, ha a fenti adót nekik kell befizetni?
A feladat megoldása után töltse ki az alábbi mezőket! A jelölések az ábra nevezetes pontjaira utalnak. Az értékek beírásakor az ezres helyiértékeket jelölő pontokat ne használja! a keresleti függvény függőleges tengelymetszete, P1 = a keresleti függvény vízszintes tengelymetszete, Qmax = az az ár, amely mellett a termelők kivonulnak a piacról, P2 = az egyensúlyi ár, Pe = az egyensúlyi mennyiség, Qe = a kereslet nagysága a maximált fogyasztói ár mellett, Qt = a szükséges termelői árkiegészítés, t = az árkiegészítéssel növelt ár, Pt = az ártámogatáshoz szükséges teljes adóbevétel, T = a fogyasztói többlet változása, Δ F T =
Döntse el az alábbi állításról, hogy igaz vagy hamis!
Ha az ártámogatás forrása a fogyasztókra kivetett adó, akkor a fenti intézkedés következtében a fogyasztók jóléte csökken. |