KURZUS: Mikroökonómia

MODUL: Előszó

Előszó és átfogó tanulási útmutató a Mikroökonómia című tárgyhoz

| A Tisztelt Olvasó a Széchenyi István Egyetem elsőéves gazdálkodási szakos hallgatói számára készült mikroökonómia elektronikus távoktatási keretrendszer második, átdolgozott verzióját használja. Kérjük, mielőtt továbblépne a tananyag első moduljára, s megkezdené a tanulást, mindenképpen olvassa el az alábbi átfogó tanulási útmutatót, melyben igyekeztünk pontokba szedni azokat az alapvető tanácsokat, amelyeket az egyes leckék konkrét tartalmától függetlenül, a teljes tananyagra vonatkozóan, s még a tananyag feldolgozásának megkezdése előtt fontosnak tartunk elmondani. A sikeres felkészülés érdekében, kérjük, fogadja meg ezeket!
A tantárgyhoz három nyomtatott kiadvány tartozik: egy tankönyv, amely a tananyagot tartalmazza; egy példatár, amely gyakorló feladatokat tartalmaz; valamint egy ún. módszertani segédlet, amelyre a tantárgy által igényelt matematikai módszerek megértéséhez van szükség. Ezeket - a fenti sorrendben - a pontos cím, a szerzők neve és egyéb kiadási adatok megjelölésével az alábbi felsorolás tartalmazza.
| 1. | Solt Katalin: Mikroökonómia. Tatabánya, 2007, TRI-MESTER. (Továbbiakban Tk.)
| 2. | Daruka Magdolna - Simanovszky Zoltán: Mikroökonómia feladatgyűjtemény. Tatabánya, 2003, TRI-MESTER. (Továbbiakban Fgy.)
| 3. | Koppány Krisztián: Módszertani segédlet és kiegészítő példatár a Mikroökonómia című tárgyhoz, Győr, 2005. (Továbbiakban Ms.)
Ismerkedjen meg a tárgyhoz kapott könyvcsomaggal! Először lapozza át a tankönyvet, ismerje meg annak felépítését, fő fejezeteit! Olvasson bele minden fő fejezet első néhány bekezdésébe. A könyv egy általános bevezető fejezettel kezdődik, amely megismerteti az olvasót a közgazdaságtan tárgyával és módszertani sajátosságaival. A második fejezet a legalapvetőbb mikroökonómiai modellel, a piac modelljével foglalkozik. Ez a modell univerzális: minden piacon - legyen az akár egy termék, egy szolgáltatás, a pénztőke vagy akár a gazdasági elemző munka piaca - értelmezhető a keresleti és a kínálati oldal, valamint azok egymásra hatásaként kialakuló ár (az előbb említett termelési tényezők esetén ezeket speciálisan, a kamat illetve bér elnevezésekkel illetjük). Ezt követően tulajdonképpen minden egyes fejezet ennek az általános modellnek az érvényességét igyekszik részletes kifejtéssel alátámasztani az egyes piacokon. Elsőként a fogyasztási javak, termékek és szolgáltatások piacán. A harmadik, negyedik és ötödik fejezet a termékpiacok keresleti oldalának elméletét tárgyalja, s azt fejti ki, hogyan vezethető le a második fejezetben megismert keresleti függvény olyan fogyasztók, háztartások optimális magatartásából, akik úgy szeretnék elkölteni jövedelmüket különböző termékekre, hogy az a lehető legmagasabb jólétet biztosítsa saját maguk vagy háztartásuk számára. A hatodik fejezet a háztartások jövedelemszerzésével, tényezőpiaci magatartásával foglalkozik: hogyan dönt optimálisan egy munkavállaló, illetve egy megtakarításait befektetni vagy - pont fordítva - hitelfelvételt megvalósítani szándékozó háztartás? A hetediktől a tizenegyedik fejezetig a termékpiac kínálati, valamint a tényezőpiacok keresleti oldala kerül górcső alá. A termékeket és szolgáltatásokat többnyire vállalatok termelik és kínálják. Azt, hogy milyen és mennyi erőforrás (termelési tényező) felhasználásával mennyi termék előállítására képesek, a vállalat technológiája határozza meg. Ezt elemezzük a nyolcadik fejezetben. Természetesen az erőforrások sincsenek ingyen, mind a felhasznált tőke, mind a felhasznált munkaerő után fizetnie kell a vállalatnak, s ezek a kiadások jelentik a vállalat költségeit. A költségeket a kilencedik fejezetben vizsgáljuk. A tizedik fejezet a vállalatok optimális, azaz maximális profitot biztosító kínálati magatartását elemzi különféle piaci szerkezetekben. Nyilván más és más lehet a vállalat magatartása akkor, ha sok versenytársa van, s megint más, ha egyetlen vállalatként, ún. monopóliumként működik. A tizenegyedik fejezet a vállalatok tényezőpiaci magatartását vizsgálja. Hány főt alkalmazzon a profitmaximalizáló vállalat? Vagy melyek azok a beruházási projektek, amelyeket érdemes egy vállalatnak megvalósítani? A tizenkettedik és tizenharmadik fejezet a termék- és tényezőpiacok egymásra hatását vizsgálja, majd egy olyan modellt állít fel, mely a gazdaság összes részpiacát magában foglalja. Ez alapján meghatározható az általános egyensúly állapotának feltételrendszere. A tankönyvet záró tizennegyedik fejezet azokra a helyzetekre tér ki, amelyek esetén a mikroökonómia tananyag során legtöbbször mindenhatónak és tökéletesen működőnek feltételezett piaci mechanizmus kudarcot vall. Meg fogja látni, hogy a tankönyv átlapozása, az egyes anyagrészek vázlatos tartalmának, valamint terjedelmének megismerése után a későbbiekben sokkal könnyebben eligazodik, tudni fogja, mit hol talál meg. Ha megismerkedett a tankönyv felépítésével, lapozza át a feladatgyűjteményt is! Látni fogja, hogy ugyan a fejezetek számozása eltér a könyv fejezetéitől, az egyes anyagrészekhez kapcsolódó feladatok azonban hasonló sorrendben szerepelnek, mint ahogy az elméleti anyagrészek a tankönyvben.(A példatárból megoldandó feladatokra mindig pontosan hivatkozunk az egyes leckék tevékenységeinél.) Észre fogja venni, hogy a feladatgyűjtemény két részből áll. Az első a feladatokat, a második a megoldásokat tartalmazza. Ez utóbbi lehet az elsődleges segítség, ha elakad valamely feladat megoldása során, vagy ha ellenőrizni szeretné, hogy helyes eredményt kapott-e. A harmadik nyomtatott kiadvány az ún. módszertani segédlet. Miért is van erre szükség? A mikroökonómia tantárgy bizony igen erősen épít néhány alapvető, de általában csak a felsőoktatásban tárgyalt matematikai eljárásra. Csakhogy a mikroökonómia tankönyv - mivel nem feladata - nem tér ki részletesen ezek ismertetésére. A differenciálszámítás, a feltételes és feltétel nélküli szélsőértékek, a többváltozós függvények, a parciális deriválás és még sok más szükséges eljárás természetesen a matematika kompetenciájába tartozik. Ezek nagy része a matematika tárgynál azonban majd csak a következő félév tananyagának közepén jelenik meg. (Ennek persze megvan az oka: mint minden tárgynak, a matematika oktatásának is van egy didaktikai logikája, amelyet nem lehet felborítani, hiszen bizonyos témakörök csak más anyagrészek előzetes ismeretében tárgyalhatók. Egy bonyolultabb, többféle matematikai részeljárás ismeretét igénylő téma tárgyalása nem történhet meg előbb, mint az egyes "építőkockák" bemutatása.) Ezt a problémát pedig át kell hidalni - ezzel a szándékkal született tehát ez a kiadvány. Ha ezek után a módszertani segédletet is felüti és belelapoz - de talán legjobb, ha a tartalomjegyzékre tekint -, látni fogja, hogy ennek a kiadványnak a struktúrája teljesen eltér az előző kettőétől, s inkább hasonlít egy matematika könyvre, mint egy mikroökonómia jegyzetre. Igazi matematika könyvnek mégsem nevezhetjük, hiszen legfeljebb állításokat tartalmaz, bizonyításokat nem. A bizonyításokat majd mindenki megtanulja a matematika tárgy keretén belül. A mikroökonómiában amúgy sem a bizonyításokra, hanem az egyes matematikai eljárások alkalmazására van szükségünk, amely ábrák és algebrai levezetések alapján könnyen elsajátítható, sőt megfelelő magyarázatok segítségével, csupán középiskolai tudással még az egyes matematikai eljárások lényege is megérthető. A módszerek egymásra épülése miatt azonban az egyes témakörök tárgyalása csakis a matematika didaktikai logikájának megfelelő sorrendben történhet. Ezért a segédletben egymás mellé, egy fejezetrészen belülre kerültek az ugyanazon matematikai módszer alkalmazását igénylő, bár közgazdasági szempontból különböző területekhez kapcsolódó problémák. Ha tehát az Olvasó először a mikroökonómiában alkalmazott matematikai módszereket, azok egymásra épülését és alkalmazását szeretné megérteni, illetve elsajátítani, akkor kérjük, hogy az elejétől a végéig olvassa el a segédletet. Ezt kifejezetten javasoljuk azoknak, akik eddig még nem foglalkoztak differenciálszámítással. Ha az elektronikus oktatási keretrendszer utasításai alapján elkezdi a mikroökonómia tananyag feldolgozását, látni fogja, hogy a segédlet használatának módja megváltozik. Ide-oda kell benne lapozgatni, akár egy kézikönyvben vagy szótárban, hiszen a mikroökonómia tankönyv egy adott részében alkalmazott módszerek a segédlet több különböző fejezetében szemezgetve ismételhetők át újra. Természetesen az egyes tevékenységeknél mindig megadjuk majd a pontos oldalszámokat, hogy könnyen megtalálja a kapcsolódó módszertan ismertetését. A segédlet az egyes eljárásokat mindig mintapéldákon mutatja be, amelyek nagyon hasznosak. Ezeken keresztül lehet elsajátítani az alkalmazás elveit. (A segédlet végén további gyakorló példák találhatók - természetesen a megoldásokkal együtt. Erre a kiegészítésre azért volt szükség, mert bizonyos témakörökhöz a könyv mellé kiadott példatárban nem vagy nem kellő mélységben kidolgozva szerepelnek feladatok.) A tanuláshoz a fent említett három könyvön kívül szüksége lesz egy jegyzetfüzetre vagy munkafüzetre - bárhogyan hívhatjuk. Vegyen tehát elő egy üres füzetet, nevezze ki mikroökonómia füzetnek, s ide jegyzeteljen, itt oldja meg a feladatokat! Kérjük, ne használjon különálló lapokat, mert azok sokkal könnyebben keverednek el, ráadásul sokszor kell majd visszakeresnie korábbi feladatrészeket és jegyzeteket, s egy füzetben könnyebb visszalapozni. A jegyzetelés egyébként is nagyon hasznos - saját jegyzetből sokkal könnyebb tanulni! Néhány szó az oktatási keretrendszer felépítéséről: a tananyag modulokból, a modulok leckékből, leckék pedig tanulási útmutatóból, tevékenységekből, követelményekből és önellenőrző tesztekből állnak. Ezt a felépítést nagyon hamar meg fogja jegyezni, ugyanis minden tárgy oktatási keretrendszere ilyen. A modulokat ún. modulzáró teszt zárja, amelynek segítségével a tutor is meggyőződhet az Ön felkészültségéről. A keretrendszer és a könyvek felépítésének ismerete azért is fontos, hogy amennyiben kérdéssel fordul a tutorhoz, akkor pontosan meg tudja adni a problémás anyagrész illetve feladat helyét (hányadik lecke, hányadik tevékenység vagy önellenőrző feladat, illetve hányadik fejezet, hányadik oldal a könyvekben). Amennyiben a tutort elektronikus levélben keresi meg, kérem, a belső coedus levelezőrendszerben írjon! Hogyan NE tanuljon? Semmiképpen se kezdje el a tankönyv olvasását és a példatár feladatainak megoldását a coedus keretrendszer figyelmen kívül hagyásával!!! A legtöbb felkészülési kudarc és sikertelen vizsga erre vezethető vissza. Még ha néhány kevésbé módszertanigényes tárgy esetén úgy is tűnik, hogy gyorsabb a felkészülés, ha függetleníti magát a keretrendszer utasításaitól, a mikroökonómia (és a többi közgazdasági alapozó tárgy) esetén biztosan nem járható ez az út! Az e-learninges képzési rendszerben való tanulás alapját az oktatási keretrendszer utasításai jelentik, amelyek pontosan meghatározzák, mit kell tudni a sikeres vizsgaszerepléshez, ehhez az egyes témaköröknél mit kell elolvasni, megérteni és megtanulni a tankönyvből és a módszertani segédletből, illetve milyen példákat kell megoldani a feladatgyűjteményből. Az önellenőrző és modulzáró feladatok a vizsgafeladatokra adnak mintát! Hogyan tanuljon? Mindig olvassa el a leckékhez tartozó tanulási útmutatót, s fogadja meg az ott megfogalmazott tanácsokat! A tevékenységek végrehajtásának csak akkor álljon neki, hogy már elolvasta a kijelölt tankönyvrészleteket és a módszertani segédlet adott leckéhez kapcsolódó részeit! A tevékenységek elvégzése során biztosan elő fog fordulni, hogy bizonyos részeket újra el kell olvasnia, vagy bizonyos ábrákat újra át kell tekintenie! Legyen alapos! Ne siessen, ne kapkodjon, ne ugorjon át tevékenységeket, leckéket, modulokat! Ugyanakkor mindig a könyvek és a példatár kijelölt részeivel és feladataival foglalkozzon csak, a többi feleslegesen hátráltatja felkészülésben, leköti drága idejét! Lesznek olyan részek a tankönyvben, amelyeket kihagyunk, ezeket természetesen nem kell elolvasni sem, s ezekhez tevékenységek sem tartoznak. Az ilyen részekre a coedus leckék tanulási útmutatóiban hívjuk fel a figyelmet. Az egyes leckékhez kapcsolódó tananyag hossza, az elvégzendő tevékenységek száma, s így a leckére fordítandó tanulási idő eltérő lehet. Bár igyekeztünk úgy meghatározni egy lecke terjedelmét, hogy annak tanulási ideje legfeljebb másfél óra legyen, de elképzelhető, hogy lesznek olyan témakörök, amelyeket nehezebben, s olyanok is, amelyet sokkal könnyebben megért, s nyilván ez is erőteljesen kihat a tanulási időre. Vannak olyan leckék, amelyeknek az elején maga a tanulási útmutató hívja fel a figyelmet arra, hogy a leckéhez kapcsolódó, elolvasandó tananyag viszonylag hosszú, ezért ha kb. másfél órát tekintünk egy tanulási egységnek, akkor ajánlott a leckét két részre bontani: először, mintegy külön leckeként elolvasni a könyv és a módszertani segédlet kijelölt részeit, majd szünet után vagy egy másik napon, megint mintegy külön tanulási egységként visszatérni a megkezdett lecke tevékenységeihez és önellenőrző feladataihoz. Fontos tudnia, hogy az adott lecke elsajátításához szükséges idő nem feltétlenül állapítható meg a kapcsolódó tananyag hosszából: vannak ugyanis olyan, viszonylag rövid anyagrészek, amelyek azonban nagyon fontosak és módszertani sajátosságaik miatt gyakorlásigényesek. Ilyenkor részletes bontásban vagy igen aprólékosan megfogalmazva látja majd mind a tevékenységeket, mind a követelményeket. A tevékenységek elvégzéséhez mindig használja a munkafüzetét, ide jegyzeteljen! Nem lehet eléggé hangsúlyozni: sokkal könnyebb saját jegyzetből tanulni! A tevékenységek mind a feladatgyűjtemény, mind a módszertani segédlet példáira hivatkozhatnak. A példák megoldásai a feladatgyűjteményben a könyv második részében, a módszertani segédletben közvetlenül a példák után vannak. A tevékenységek és a követelmények párban vannak. Látni fogja, hogyha elvégez egy tevékenységet, valóban teljesíteni tudja a követelményt, hiszen az pontosan az elvégzett tevékenységhez kapcsolódik, azt kéri számon. A mikroökonómia tananyagban, ahol bizonyos eredmények csak igen összetett lépések és algoritmusok végrehajtása után állnak elő, a követelmény - a hallgató munkáját segítendő - gyakran az algoritmusok lépéseire is utal. Ezért a követelményeket megérteni általában csak úgy tudja, ha a hozzá tartozó tevékenységet már elvégezte. Tehát először mindig a tevékenységeket végezze el! Az önellenőrző, a modulzáró tesztek és majd a vizsgatesztek során is biztosan szüksége lesz a munkafüzetére a mellékszámítások elvégzéséhez. Nem minden tesztkérdés olyan ugyanis, amelyre kapásból, számítás nélkül tud válaszolni, s el tudja dönteni, hogy mondjuk egy állítás igaz vagy sem; vagy egy relációanalízisnél megfogalmazott állítás mely kategóriába tartozik. Még a legkönnyebbnek tűnő feleletválasztós tesztek is sokszor igényelnek mellékszámítást. Ezeket otthon a munkafüzetében, a vizsgán pedig üres lapokon kell elvégeznie. (Természetesen a számítógépbe majd csak a számítások végeredményei kerülnek be, persze azok is csak akkor, ha a feladat kéri azokat.) Fontos, hogy minden önellenőrző feladatot alaposan gondoljon végig, vezessen le, számoljon ki, s ne elégedjen meg azzal, ha egy tipp csak úgy bejött. Egyáltalán nem biztos, hogy ez mindig így fog sikerülni. Ezért indoklás nélkül ne fogadjon el semmilyen eredményt! Az önellenőrző feladatok megoldása azért is fontos, mert elképzelhető, hogy lesznek olyan dolgok, amelyekre bár a tevékenységek nyomatékosan felhívták a figyelmét, de azokra mégis csak az önellenőrző feladatok megoldása során döbben rá. Az önellenőrző, sőt még a modulzáró tesztfeladatokból is nagyon sokat lehet tanulni, a tanulás tehát nem ér véget a tevékenységek elvégzésével! Fontos, hogy a coedus oktatási keretrendszerben szereplő képletek csak akkor fognak helyesen megjelenni, ha a MathPlayer nevű bővítményt telepítette a számítógépére. Ezt a /http://coedu.sze.hu/ honlapról nagyon egyszerűen meg lehet tenni. Még mielőtt a rendszerbe bejelentkezik, a képernyő tetején látni fogja azokat az alkalmazásokat, amelyekre a rendszernek szüksége van. Ott szerepel többek között a MathPlayer is. A szoftvert telepíteni, annak nevére való kattintással lehet. Telepítés után egy pipa fog megjelenni a bővítmény neve előtt. Így a helyes képletek fognak látszani, s ezzel sok félreértést és felesleges bosszúságot elkerülhet el! Fontos információ az is, hogy a /http://rs1.szif.hu/~koppanyk/web/ honlapon az e-learning linkre kattintva, a mikroökonómia könyvtárból elérheti azokat az oktatási segédanyagokat és feladatmegoldásokat, útmutatásokat, amelyek korábban hallgatói kérésre kerültek feltöltésre. Vélhetően ezeknek az idei tanévben is hasznát veszi majd. A nyomtatott kiadványokban és az elektronikus oktatási keretrendszerben szereplő esetleges hibákat minden tanév végén kijavítjuk. Ezekre természetesen legtöbbször maguk a hallgatók hívják fel a figyelmünket, amelyet előre is köszönünk. A jelzett hibákat azonnal feltüntetjük, s azok kijavításáig végig szerepeltetjük az előzőekben hivatkozott tutori honlapról letölthető Hibalisták elnevezésű fájlban. Kérjük, hogy a tárgyhoz tartozó kiadványok használatának megkezdése előtt nyomtassa ki a hibalistát, hogy az mindig kéznél legyen a tananyag olvasása közben! A felkészüléssel, feladatmegoldásokkal, a közös hallgatói-tutori munkával és a vizsgával kapcsolatos folyamatos információkhoz a fórumon keresztül juthat! Kérem, itt mindenképpen olvassa el a "tutori tanácsok" témakör bejegyzéseit!
Eredményes felkészülést és jó tanulást kíván a mikroökonómia oktatási keretrendszer tananyagfejlesztője!