KURZUS: Mikroökonómia

MODUL: IV. modul: Piaci szerkezetek

15. lecke: Duopólium modellek és monopolisztikus verseny

| Tanulási útmutató
A 15. leckéhez tartozó tananyagot a Tk. 10.4., 10.5. és 10.6. alfejezeteiben találja (188-203. o.). Először olvassa el a tankönyv kijelölt részét, majd végezze el a tevékenységeket, végül oldja meg az önellenőrző feladatokat! A tevékenységek elvégzése során térjen vissza a tankönyv adott tevékenységhez kapcsolódó részére, szükség esetén olvassa el azt újra! A tevékenységek elvégzéséhez a feladatgyűjteményre (továbbiakban: Fgy.) és a jegyzetfüzetére is szüksége lesz, ezeket is készítse elő! A Bertrand-duopólium modellje számítási feladatban nem fog szerepelni!
Tevékenységek
A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
Definícióik, képleteik és ábráik alapján jegyezze meg a leckéhez kapcsolódó következő alapfogalmak jellemzőit: oligopólium, monopolisztikus verseny, duopólium, Cournot-duopólium (feltételrendszere) (ejtsd: kurnó), reakciógörbe, Cournot-féle egyensúlyi pont, szerződési görbe a Cournot-duopóliumnál megegyezés (kartell) esetén, Stackelberg-duopólium (feltételrendszere), vezető és követő vállalat, Bertrand-duopólium (feltételrendszere), a Bertrand-duopólium egyensúlya, a monopolisztikus verseny feltételrendszere, szimmetria és aszimmetria keresleti görbék, rövid és hosszú távú egyensúly a monopolisztikus verseny modelljében! Mondjon példát olyan piacokra, amelyek a Cournot-, a Stackelberg-, a Bertrtand-modellel, illetve a monopolisztikus verseny modelljével jellemezhetők! Mondjon példát a Cournot-modell kapcsán bemutatott vállalatok közötti megegyezésre is! A Tk. 189-192. oldala alapján nézze át figyelmesen az egyes vállalatok reakciófüggvényeinek és az egyensúly kialakulásának ábrázolását Cournot-duopólium esetén és készítsen saját ábrákat! Ezt követően oldja meg a Fgy. 59. oldalán található 22. feladatot! A Tk. 192-193. oldalán bemutatott levezetés mintájára önállóan fejezze ki a Cournot-duopólium vállalatainak reakciófüggvényeit, valamint kibocsátásuk nagyságát, ha a piaci keresleti függvény P=a−b Q alakú, ahol P a termék keresleti ára, Q termék összpiaci mennyisége. Q= q 1 + q 2 , ahol q1 az 1. vállalat kibocsátása, q2 pedig a 2. vállalat kibocsátása. Az egyes vállalatok összköltségfüggvényére alkalmazza a TC1 és TC2 jelölést! Mindezek után oldja meg a Fgy. 57. oldalán található 17. feladat a) részét (itt használja fel azt az összefüggést, hogy ha AC konstans, akkor megegyezik MC-vel!), és az 59. oldalon található 21. feladat ugyancsak a) kérdését! A Tk. 195. oldalán bemutatott levezetés mintájára önállóan fejezze ki a Stackelberg-duopólium vállalatainak reakciófüggvényeit, valamint kibocsátásuk nagyságát, ha a piaci keresleti függvény P=a−b Q alakú, ahol P a termék keresleti ára, Q termék összpiaci mennyisége. Q= q 1 + q 2 , ahol q1 a vezető vállalat kibocsátása, q2 pedig a követő vállalat kibocsátása. Az egyes vállalatok összköltségfüggvényére alkalmazza a TC1 és TC2 jelölést! Mindezek után oldja meg a Fgy. 57. oldalán található 17. feladat b) részét (itt használja fel azt az összefüggést, hogy ha AC konstans, akkor megegyezik MC-vel!), és az 59. oldalon található 21. feladat ugyancsak b) kérdését! A Tk. 197-199. oldalán bemutatott algebrai levezetések és ábrák alapján jól jegyezze meg a monopólium, a tökéletes verseny, illetve az egyes duopol-struktúrák esetén kialakuló termelési nagyságok és árak egymáshoz való viszonyát! A Tk. 201-203. oldalán tekintse át újra a monopolisztikus verseny rövid és hosszú távú egyensúlyi helyzetét, illetve annak kialakulási folyamatát, majd oldja meg a Fgy. 59. oldalán található 23-24. feladatokat, valamint a 60. oldal 25. feladatát!
Követelmények
A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
jellemzőket, formulákat és ábrákat rendelni a leckéhez kapcsolódó következő alapfogalmakhoz és/vagy jellemzőik, formuláik és ábráik alapján felismerni azokat: oligopólium, monopolisztikus verseny, duopólium, Cournot-duopólium (feltételrendszere) (ejtsd: kurnó), reakciógörbe, Cournot-féle egyensúlyi pont, szerződési görbe a Cournot-duopóliumnál megegyezés (kartell) esetén, Stackelberg-duopólium (feltételrendszere), vezető és követő vállalat, Bertrand-duopólium (feltételrendszere), a Bertrand-duopólium egyensúlya, a monopolisztikus verseny feltételrendszere, szimmetria és aszimmetria keresleti görbék, rövid és hosszú távú egyensúly a monopolisztikus verseny modelljében; példákat rendelni a következő alapfogalmakhoz vagy példák alapján felismerni azokat: Cournot-duopólium, Cournot-duopólium megegyezéssel (kartell), Stackelberg-duopólium, Bertrtand-duopólium, illetve monopolisztikus verseny; ábra vagy szöveges meghatározások alapján felismerni az egyes vállalatok reakciófüggvényeit, azok nevezetes pontjait és az egyensúlyi pontot Cournot-duopólium esetén, illetve azokat hozzárendelni szöveges meghatározásokhoz; formulával megadott piaci keresleti és vállalati költségfüggvény esetén képlettel meghatározni egy Cournot-duopólium vállalatainak reakciófüggvényeit, majd több lehetőség közül kiválasztani a helyeset, illetve kiszámítani az egyes vállalatok kibocsátását, profitját, valamint a piaci árat és mennyiséget egyensúly esetén (mintapéldák a negyedik tevékenységnél); formulával megadott piaci keresleti és vállalati költségfüggvény esetén képlettel meghatározni egy Stackelberg-duopólium vállalatainak reakciófüggvényeit, majd több lehetőség közül kiválasztani a helyeset, illetve kiszámítani az egyes vállalatok kibocsátását, profitját, valamint a piaci árat és mennyiséget egyensúly esetén (mintapéldák az ötödik tevékenységnél); megállapítani a monopólium, a tökéletes verseny, illetve az egyes duopol-struktúrák esetén kialakuló termelési nagyságok és árak egymáshoz való viszonyával kapcsolatban megfogalmazott állítások helyességét vagy helytelenségét; kiszámítani egy monopolisztikusan versenyző vállalat profitmaximalizáló kibocsátását és árát, és eldönteni, hogy ez a piaci helyzet rövid és/vagy hosszú távon egyensúlyinak tekinthető-e a vállalat számára; egy monopolisztikusan versenyző vállalatra vonatkozó ábrán felismerni a szimmetria és aszimmetria keresleti görbéket, a határbevételi-, valamint határ- és átlagköltség-függvényeket, a vállalat profitmaximalizáló kibocsátását és árát, a vállalat profitjának megfelelő területet, illetve eldönteni, hogy a szituáció megfelel-e a modell rövid és/vagy hosszú távú egyensúlyának.

| Önellenőrző feladatok
1. Egészítse ki az alábbi mondatokat a felsorolt fogalmak valamelyikével. Az üres helyekre a kiválasztott fogalom számjelét írja. Egy helyre csak egy számjelet írhat! 1 duopólium 2 reakciógörbe 3 kartell 4 monopolisztikus verseny 5 vezető vállalat 6 követő vállalat Az alsó középkategóriás személygépkocsik piacán uralkodik. Az OPEC a kőolaj világpiacán működő
2. Egy termék piacának kínálati oldalát két vállalat alkotja. Az egyik vállalat F C 1 =500000 fix költséggel és M C 1 =1500 határköltséggel termel. A másik vállalatnál ugyanezek a költségkategóriák: F C 2 =250000 , illetve M C 2 =3000 . A piaci keresleti függvény P=12000−2 Q . (Az alábbi feleletválasztásos és táblázatkitöltős feladatok ehhez a szöveges példához kapcsolódnak!)
Tételezzük fel, hogy a két vállalat közül egyik sem ismeri a másik reakciófüggvényét, s mindketten azt feltételezik a másikról, hogy annak következő időszaki kibocsátása megegyezik a jelenlegivel.
Milyen duopol szerkezetről van szó?
| Cournot-duopólium;
| Stackelberg-duopólium;
| Bertrand-duopólium.
Írja fel az egyes vállalatok reakciófüggvényeinek képletét, számítsa ki egyensúlyi kibocsátásukat, az összpiaci kibocsátást, a piaci árat, valamint az egyes vállalatok profitját, majd a kapott eredményeket írja be az alábbi táblázatba! (Ne használja az ezres helyiértékeket jelző pontokat!)
első vállalat egyensúlyi kibocsátása (q1) |
második vállalat egyensúlyi kibocsátása (q2) |
összpiaci kibocsátás (Q) |
piaci ár (P) |
első vállalat profitja ( π 1 ) |
második vállalat profitja ( π 2 ) |
Most azt tételezzük fel, hogy az első vállalat ismeri a második vállalat reakciófüggvényét, s optimális kibocsátási nagyságának meghatározáskor eleve figyelembe veszi a másik viselkedését.
Milyen duopol szerkezetről van szó?
| Cournot-duopólium;
| Stackelberg-duopólium;
| Bertrand-duopólium.
Számítsa ki most is az egyes vállalatok egyensúlyi kibocsátását, az összpiaci kibocsátást, a piaci árat, valamint az egyes vállalatok profitját, majd a kapott eredményeket írja be az alábbi táblázatba!
a vezető vállalat egyensúlyi kibocsátása (q1) |
a követő vállalat egyensúlyi kibocsátása (q2) |
összpiaci kibocsátás (Q) |
piaci ár (P) |
vezető vállalat profitja ( π 1 ) |
követő vállalat profitja ( π 2 ) |
3. Az alábbi ábra egy monopolisztikusan versenyző vállalat szimmetria és aszimmetria keresleti görbéit, határbevételi függvényét, valamint átlag- és határköltség-függvényét mutatja. Rendelje hozzá ezekhez az alábbi ábrán feltüntetett számjeleket! Minden függvényhez csak egy számjelet írhat! határbevételi függvény aszimmetria keresleti görbe határköltség-függvény átlagköltség-függvény
Döntse el, hogy az alábbi összetett mondatban megfogalmazott állítás melyik kategóriába sorolható!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A fenti ábrán a monopolisztikus verseny hosszú távú egyensúlya látható, mivel a határköltség-függvény az átlagköltség-függvényt annak minimumpontjában metszi. |
A | B | C | D | E